Významné dny
Datum:
10.09.2024 13:50
Od:
Ludmila (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
10.záøí byl Mezinárodní asociací pro prevenci sebevra¾d a Svìtovou zdravotnickou organizací vyhlá¹en Svìtový den prevence sebevra¾d (World Suicide Prevention Day)
V rámci tohoto dne se tyto organizace sna¾í upozornit na záva¾nost problému sebevra¾d.
V prùmìru témìø 3 000 lidí dennì spáchá sebevra¾du. Na ka¾dou osobu, která dokonèí sebevra¾du, pøipadá 20 a více pokusù o ukonèení ¾ivota. WHO a dal¹í partneøi podporují prevenci sebevra¾edného chování, následovanou odpovídající léèbou a péèí o lidi, kteøí se pokusili o sebevra¾du a také zodpovìdné informace o sebevra¾dách v médiích. Je tøeba si uvìdomit, ¾e prevencí mù¾eme zabránit zbyteèným úmrtím.
Mentální poruchy, deprese se podílejí na sebevra¾dách ve více ne¾ 90-ti procentech, aèkoliv na sebevra¾du mù¾e mít vliv i celá øada socioekonomických, rodinných a individuálních krizových situací jako je ztráta milované osoby, nezamìstnanost a podobnì.
Jednou z metod intervence jsou krizová centra. Existují pøesvìdèivé dùkazy, ¾e prevence a léèba depresí, alkoholismu a závislostí na jiných návykových látkách mù¾e redukovat poèet sebevra¾d.
Datum:
07.09.2024 13:43
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
7. záøí 1836 polo¾il pra¾ský arcibiskup ve svatovítské katedrále èeskou královskou korunu na hlavu rakouskému císaøi Ferdinandu V. øeèenému Dobrotivý
Pod jménem Ferdinand V. se tak tento panovník stal posledním monarchou, který pøijal èeské korunovaèní klenoty. V katedrále sv. Víta mu Svatováclavskou korunu na hlavu polo¾il tehdej¹í pra¾ský arcibiskup Ondøej Alois Ankwicz ze Skarbek-Poslawice a promluvil jako èeský král k poddaným v jejich rodném jazyce. Spolu s Ferdinandem byla korunována i jeho man¾elka Marie Anna Savojská.
Ferdinandovi se øíkalo Dobrotivý pro své charitativní aktivity a jeho pøízvisko bylo spí¹e odrazem jeho dobrácké povahy.
Vláda Ferdinanda V. byla poznamenána tím, ¾e za císaøe fakticky vládl konzervativní kancléø Klemens Metternich a samotný Ferdinand byl spí¹e na ozdobu. Paradoxnì ale navzdory nenávidìnému Metternichovi se Ferdinand stal vedle Rudolfa II. asi nejoblíbenìj¹ím habsburským panovníkem, který kdy v zemích koruny èeské vládl. Svùj podíl na tom mìl jeho mimoøádný vztah k Èesku, který se projevil i tím, ¾e kdy¾ byl v roce 1848 donucen abdikovat ve prospìch svého osmnáctiletého synovce Franti¹ka Josefa, rozhodl se Ferdinand do¾ít v Praze na Pra¾ském hradì.
Do pamìti obyvatel Prahy se Ferdinand zapsal jako laskavý pán, který rád chodíval ulicemi mìsta a nikdy nezapomnìl obdarovat ¾ebráky drobnými mincemi a dìti bonbóny. S mì¹»any se rád zastavoval a prohodil s nimi pár slov.
Jeho nástupcem byl Franti¹ek Josef.
Datum:
31.08.2024 07:52
Od:
Ludmila (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
Evropská noc pro netopýry
V prùbìhu srpna, nejèastìji na jeho konci (poslední víkend v mìsici), se koná Evropská noc pro netopýry. Poøádají ji ty evropské zemì, které se pøipojily k Dohodì o ochranì netopýrù v Evropì (EUROBATS).
Jaké akce se konají lze najít na:https://www.ceson.org/akce_pro_verejnost.php
Akce je vyhla¹ována od roku 1997. Bìhem ní se mù¾e ka¾dý zájemce dozvìdìt mnoho zajímavostí ze ¾ivota netopýrù, podívat se do míst, kde ¾ijí, seznámit se s tím, co netopýry ohro¾uje a jak je chránit.
Datum:
30.08.2024 15:33
Od:
Ludmila (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
30. srpna 1953 byla otevøena Zoologická zahrada Brno.
Poèátky byly velmi skromné. Je¹tì øadu mìsícù po slavnostním otevøení v areálu neexistovaly pokladny - vstupné se vybíralo do klobouku. Na plo¹e 10 hektarù zahrada nabízela sedmisetmetrovou náv¹tìvnickou trasu. Podél ní byly umístìny klece, voliéry a ohrady, jako ubikace fungovaly i dvì vyslou¾ilé cirkusové maringotky. Pùvodnì jedinou budovou v zahradì byla hájenka, její¾ nìkteré místnosti slou¾ily jako kanceláøe ZOO.
Otevøení ZOO bylo pro Brno významnou událostí. První kolekce zvíøat se skládala pouze ze savcù a ptákù, tvoøilo ji 151 zvíøat 51 druhù pøevá¾nì domácího pùvodu. Zoologicky nejvýznamnìj¹ím exponátem byl rosomák evropský, dal¹ími druhy pak napø. medvìd hnìdý, rys ostrovid, koèka divoká, jezevec lesní, dikobraz, mýval severní, velbloud dvouhrbý, lama krotká, jak, èáp bílý, èáp èerný, kachna pi¾mová, sova pálená, výr velký, páv korunkatý a dal¹í. Je¹tì tentý¾ rok pøibyl jeden pár lvù.
Datum:
27.08.2024 10:52
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
27. 8. 1910 - Thomas Alva Edison v New Jersey poprvé pøedvedl ozvuèený film
Thomase Alvu Edisona zná nepochybnì ka¾dý, kdo alespoò nìjaký èas nav¹tìvoval základní ¹kolu. ©lo o jednoho z nejznámìj¹ích a nejplodnìj¹ích vynálezcù, kterého po celém svìtì proslavil zejména vynález ¾árovky, av¹ak který má na svém kontì více ne¾ tisíc patentù.
Edison se narodil v roce 1847 v Ohiu. Od dìtství se zajímal o pøírodní vìdy a ve sklepì provádìl chemické experimenty. Následkem nich sice èásteènì ohluchl, av¹ak ani tento handicap jej neodradil od dal¹ího bádání. Kdy¾ po ¹kole nastoupil na místo telegrafisty, nìkolikrát vylep¹il samotný telegraf a za utr¾ené peníze vybudoval laboratoøe v Menlo Park ve státì New Jersey (mìsto v roce 1954 pøejmenováno na Edison), kde pozdìji vznikly jeho nejslavnìj¹í vynálezy.
Edison vynalezl napøíklad fonograf, mikrofon, cyklostyl, elektromìr, dynamo na výrobu elektrického proudu, ale i gramofonovou desku, a dokonce sestrojil i elektromobil. V roce 1878 zalo¾il firmu Edison General Electric Company, která se pozdìji pøejmenovala na General Electric a dnes patøí mezi nejvýznamìj¹í podniky svìta. Mezi jeho zamìstnance patøil napøíklad geniální srbský fyzik Nikola Tesla nebo legenda automobilového prùmyslu Henry Ford.
Svìt kinematografie Edison ovlivnil jako málokdo. Byl to on, kdo vynalezl 35mm kinofilm, který ji¾ pøe¾il více ne¾ 100 let. Z jeho dílny pochází také filmová kamera nebo promítací pøístroj. Patøil také mezi první prùkopníky pohyblivých obrázkù. Jeho krátkometrá¾ní snímky mají dnes samozøejmì ji¾ pouze dokumentární hodnotu, nìkteré v¹ak mohou i po tolika letech pùsobit kontroverznì, napøíklad pùlminutový záznam usmrcení slona elektrickým proudem.
Edison byl dvakrát ¾enatý a mìl ¹est dìtí. Zemøel v roce 1931 ve West Orange v New Jersey. V den jeho pohøbu byly na jeho poèest v USA zhasnuty v¹echny ¾árovky. (Zdroj: www.csfd.cz)
Datum:
26.08.2024 08:45
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
26. srpna 1278 padl v bitvì na Moravském poli Pøemysl Otakar II.
Za jeho vlády do¹lo k obrovskému hospodáøskému rozvoji èeského státu. Byla zakládána mìsta, král podporoval kolonizaci. Pøemysl Otakar II. zalo¾il zemský soud, kde byly vedeny zemské desky, tedy první souhrnné zákonné normy. Sám v¹ak doplatil na nezkrotnou cti¾ádost, která ho pøi jeho expanzívní politice pøivedla k pádu.
První pøízvisko "¾elezný" získal v bitvì u Kressenbrunnu, kde se proslavili jeho tì¾ce odìní rytíøi, a druhé "zlatý" mìlo základ v jeho bohatství pocházejícího ze støíbrných dolù Kutné Hory. To z nìj èinilo silného uchazeèe i favorita o øímskou korunu, ale tyté¾ pøedpoklady byly i pøeká¾kou jeho volby, proto¾e kurfiøti, kteøí volili panovníka Svaté øí¹e øímské, o opravdu silného a mocného krále nestáli.
Zlomové se ukázalo rozhodnutí øí¹ských kurfiøtù zvolit v roce 1273 Rudolfa Habsburského I. novým králem Svaté øí¹e øímské. Pøemysl to vnímal jako hrozbu svým teritoriálním zájmùm a odmítl výsledek volby uznat. Vzájemnými provokacemi a støety se oba sokové nezadr¾itelnì pøblí¾ili k rozhodující bitvì. Do¹lo k ní na místì zvaném Moravské pole dne 26. srpna 1278.
Datum:
24.08.2024 12:35
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
24. srpen 79 n.l. pøipomíná smutné výroèí, kdy vybuchla sopka Vesuv a za pomoci silného zemìtøesení a horkého popela srovnala se zemí antická mìsta Herculaneum, Stabiae a Pompeje. Pod vrstvou nìkdy a¾ 6 metrù horkého popela nemìl nikdo ¹anci pøe¾ít.
Pompeje bylo etruské mìsto s rozvinutou infrastrukturou. Kdy¾ Vesuv vybuchl, mnoho jeho obyvatel ani nevìdìlo, co se dìje, nebo» tehdej¹í znalosti vìdy o vulkánech nebyly na dostateèné úrovni. Mnozí to brali za trest od bohù èi jen neèekaný pøírodní úkaz, který zakrátko odezní. A proto, aè mìli na to zpoèátku èas, neopustili své domovy a pokraèovali ve svých denních èinnostech. Skuteèná panika nastala a¾ ve chvíli, kdy velké mno¾ství popela a síry, které se dostávalo ze sopky do atmosféry, zastínilo celou oblohu i slunce, tak¾e nastala tma po celé oblasti. Následné výbuchy magmatu a vlny horkého popílku, které za krátký èas dorazily pøímo do mìsta, hubily v¹e ¾ivé, nebo» v tu chvíli ji¾ nabývaly teploty pøes 200 °C.
O pùvodních Pompejích, které zùstaly pohøbeny pod lávou a popelem, se pak po nìkolik staletí nevìdìlo, nebo» souèasné Pompeje jsou dnes jinde ne¾ ty pùvodní. To pomohlo pozdìj¹ím archeologickým výzkumùm, ale také zlatokopùm, kteøí pravidelnì podnikali výpravy spojené s vykrádáním památek. V dnes odkrytém mìstì si mù¾eme vybavit, jak vypadala tehdej¹í architektura.
Datum:
23.08.2024 13:24
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
23. srpen - Mezinárodní den památky obìtí obchodu s otroky
Toto je oficiální název, ale je znám i pod jinými názvy - napø. Svìtový den na pamì» obchodování s otroky a (za) jeho zru¹ení, Mezinárodní den vzpomínky na obchod s otroky a zru¹ení otroctví, Mezinárodní den pro pøipomenutí obchodu s otroky a jeho zru¹ení...
Dne 23. srpna 1791 vypuklo v Santo Domingu, bohaté francouzské kolonii, povstání otrokù - po¾adovali rovnost a svobodu. Na památku povstání vyhlásily OSN a UNESCO roku 1997 Mezinárodní den památky obìtí obchodu s otroky.
Datum:
21.08.2024 11:22
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
21. srpna 1791 - Prùmyslová zemská výstava v Praze
Prùmyslová zemská výstava v Praze byla uspoøádaná v pra¾ském Klementinu ve dnech 21. srpna a¾ 14. záøí 1791. Byla iniciována u pøíle¾itosti korunovace rakouského císaøe Leopolda II.
Aè výstava v Klementinu v roce 1791 nebyla zøejmì tou první, nebo» ji¾ roku 1754 byl pro Marii Terezii uspoøádán ve Veltrusích "velký trh tovarù Království èeského", pøispìla k zalo¾ení tradice prùmyslových výstav u nás i v Evropì. V roce 1891 si ji Praha pøipomnìla slavnou Jubilejní zemskou výstavou. V roce dvoustého výroèí se na pra¾ském Výstavi¹ti konala V¹eobecná èeskoslovenská výstava.
Datum:
19.08.2024 11:46
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
19. sroen - Mezinárodní den pirátù
Kdy¾ se øekne pirát, ka¾dý si asi pøedstaví hrubého, zarostlého, nemytého mu¾e, èasto s páskou pøes oèi, døevìnou nohou èi hákem místo ruky.
Doba pirátù zaèala v 17. století, kdy lodì z Ameriky pøivá¾ely do ©panìlska drahé kovy a jiné bohatství. A trvá dodnes, i kdy¾ v jiných podobách. Jeliko¾ se pirátství vìt¹inou odehrává v mezinárodních vodách, je stíhání pirátù i z hlediska práva dosti slo¾ité. Piráti samotní v døívìj¹ích dobách, kromì svých kapitánù èi kormidelníkù, nebyli nikdy pohádkovì bohatí, èasto trpìli hladem a umírali mladí.
V populární literatuøe a filmu jsou piráti líèení jako hluèní, vulgární, drsní, násilniètí a krutí moø¹tí bandité. Mívají obèas pásku pøes oèi, døevìnou nohu nebo hák místo ruky, zlaté náu¹nice, papou¹ka na rameni nebo pøi ruce nezbednou lodní opièku. V¹ak si vzpomeòte na filmy Ostrov pokladù èi Piráti z Karibiku...
Kdoví, jak to bylo ve skuteènosti. Piráti existují ale i dnes. Piráty jsou oznaèováni nejen bandité, kteøí uná¹í lodì v mezinárodních vodách, ale i lidé, kteøí naèerno stahují filmy, hudbu, poèítaèové programy a dal¹í vìci z internetu.
Datum:
17.08.2024 11:45
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
18. srpna 1894 vyjela parní tramvaj na trati Pøívoz - Moravská Ostrava - Vítkovice
18. srpna 1894, v den narozenin císaøe, vyjela poprvé normálnì rozchodná parní tramvaj na trati Pøívoz - Moravská Ostrava - Vítkovice.
My¹lenky vybudovat v Moravské Ostravì místní dráhu se ujal obchodník z Vídnì Julius Modern, který také nechal vypracovat projekt.
Stavbu zahájila v r. 1894 vídeòská firma Leo Arnoldi, pøièem¾ koncese na stavbu a provozování dráhy mezitím pøe¹la na Spoleènost brnìnské místní dráhy.
Provozní délka trati èinila 7,9 km a zprvu na ní jezdily ètyøi lokomotivy a osm osobních vozù. Cesta tramvají vy¹la daleko lacinìji ne¾ fiakrem nebo omnibusem.
Z tramvajového nádra¾í naproti dne¹ního hotelu Palace na nádra¾í v Pøívoze se cestující v I. tøídì svezl za 15 krejcarù, ve III. tøídì zaplatil o polovinu ménì. Jízda fiakrem stála po stejné trati 1 zlatý a dro¾kou 80 krejcarù. https://www.patriotmagazin.cz
Datum:
15.08.2024 07:53
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
15. srpna 1695 zaznìla poprvé v Praze zvonková hra Lorety
Loreta je typ mariánského poutního místa, oblíbený a roz¹íøený v katolických evropských zemích v dobì baroka. Stavba je nazvána podle italského poutního místa Loreto, kde je uctíván dùm Panny Marie, podle legendy pøenesený andìly z Nazaretu.
Datum:
14.08.2024 11:34
Od:
LenkaP (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
13. srpen - Den levákù
Témìø 90% lidí na svìtì jsou praváci. Vìt¹ina vìcí je proto urèena pro praváky, napøíklad nù¾ky, ¹krabka, vývrtka na víno èi pravítko.
Ale existují i vìci, které se v rukách levákù mohou zmìnit v ¾ivotu nebezpeèné nástroje, napøíklad motorová pila. Na¹tìstí se dnes ji¾ leváci nepøeuèují na praváky, na¹tìstí ji¾ existují obchody prodávající vìci pro levoruké.
Den levákù poprvé slavili roku 1992 v Anglii, kdy byl vyhlá¹en klubem levorukých.
Datum:
08.08.2024 09:33
Od:
Vesuviana (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
8. srpen - Mezinárodní den koèek.
Na 8. srpna u¾ od roku 2002 ka¾doroènì pøipadá Mezinárodní den koèek. Vyhlásil ho Mezinárodní fond ochrany zvíøat (International Fund for Animal Welfare - IFAW) spolu s dal¹ími nìkolika organizacemi bojujícími za práva zvíøat. Cílem tohoto dne je zdùraznit význam koèek v ¾ivotì lidí.
Mezinárodní den koèek vznikl v roce 2002 v Ji¾ní Americe s cílem upozornit na rostoucí poèet toulavých koèek. Koèky jsou oblíbenými domácími mazlíèky po celém svìtì, ale miliony ko»at stále èekají na osvojení. Osvojení koèky pøiná¹í pozitivní zmìny do ¾ivota majitele, vèetnì zlep¹ení zdraví a sní¾ení stresu. Péèe o osvojené koèky je dùle¾itá a zahrnuje náv¹tìvu veterináøe a zaji¹tìní vhodných ¾ivotních podmínek.
(Pøevzato z https://www.ekokalendar.cz/CatDay)
Datum:
06.08.2024 07:54
Od:
Du¹an (èlen klubu)
Název:
Re: Významné dny
6. srpen - Svìtový den boje za zákaz jaderných zbraní nazývaný také Den Hiro¹imy
V roce 1945 se stalo jedno z nejhor¹ích zvìrstev, které mù¾e èlovìk èlovìku zpùsobit. Byla svr¾ena atomová bomba na Hiro¹imu. Zahynulo tehdy více ne¾ 80 000 lidí a desetitisíce lidí zemøely pozdìji. Dal¹í desítky tisíc lidí trpìli èi dodnes trpí v dùsledku radioaktivního spadu.
Nynìj¹í obyvatelé Hiro¹imy si tragickou událost ka¾dým rokem pøipomínají u památníku míru s názvem Atomový dóm. Zvlá¹tì v dne¹ní dobì je pøipomínka na to mementem!